Afirmativne mere u obrazovanju. Kada završe osnovno obrazovanje, mladi iz osetiljivih društvenih grupa, kao što su mladi sa invaliditetom/hendikepom, Romi ili deca samohranih roditelja, susretnu se sa preprekama, teškoćama i predrasudama prilikom daljeg upisivanja srednje škole i naročito, fakulteta.
Da bi se mladima koji pripadaju nekoj od ovih grupa omogućio lakši pristup višem obrazovanju, uvedene su takozvane afirmativne mere u obrazovanju. One služe tome da otklone teškoće koje bi njihovi korisnici mogli da imaju prilikom pristupanja srednjoj školi i/ili fakultetu i tokom samog školovanja.
Afirmativne mere u obrazovanju
![Afirmativne mere u obrazovanju](https://shinemagazin.com/wp-content/uploads/2024/07/pexels-mart-production-7162342-1200x800.jpg)
Kada je u pitanju upis mlade osobe sa invaliditetom u srednju školu, sama procedura se ne razlikuje mnogo od upisa svih ostalih učenika. Učenik sa invaliditetom se upisuje u školu posle polaganja prijemnog ispita i popunjavanja liste želja. On na listi želja navodi samo jednu željenu školu. Nakon toga se ide na lekarsku komisiju koja pregleda dokumentaciju, a zatim, načelnica okruga piše rešenje za upis u željenu srednju školu.
Što se tiče upisa na višu školu ili fakultet, jedna od glavnih teškoća može se pojaviti kada mladi nemaju dovoljan broj bodova za upis na željeni fakultet. Tu mladima sa invaliditetom pomaže ova novina u sistemu obrazovanja. Oni se, naime, upisuju na fakultet po afirmativnim merama.
Afirmativne mere u obrazovanju
Kada mladi čuju za upis po afirmativnim merama, pomisle da zauzimaju nekome mesto na uspinoj listi Ustvari, procedura je jednostavna i jasna. Oni koji se upišu po afirmativnim merama, nikome ne uskraćuju mesto na rang listi, već koriste meru na koju imaju pravo.
![Afirmativne mere u obrazovanju](https://shinemagazin.com/wp-content/uploads/2024/07/pexels-marcus-aurelius-4064229-800x1200.jpg)
Afirmativne mere predstavljaju vid podrške za izjednačavanje mogućnosti. Primenjuju se za pripadnike iz osetljivih grupa kao što su Romi, osobe sa hendikepom/ invaliditetom, deca samohranih roditelja.
Pored toga što afirmativne mere postoje u obrazovanju postoje i u oblasti zapošljavanja i zdrastvene zaštite. Visokoškolske ustanove se obavezuju da ih svake godine primenjuje pri upisu novih studenata.
Svake godine kada se raspiše konkurs za upis studenata u prvu godinu akademskih ili strukovnih studija, 1 % od ukupnog broja mesta se „ostavlja” za upis po afirmativnim merama, što znači da je određeni broj mesta po pravilu namenjen pripadnicima osetljivih grupa.
Npr. na Građevinskom fakultetu u Beogradu 2 mesta, na Šumarskom fakultetu 3 mesta, na poljoprivrednom 1 mesto.
![Afirmativne mere u obrazovanju](https://shinemagazin.com/wp-content/uploads/2024/07/pexels-cliff-booth-4058223-1200x801.jpg)
Pravo na upis po afirmativnim merama imaju učenici koji su završili srednjoškolsko obrazovanje i koji spadaju u jednu od navedenih osetljivih grupa. Oni imaju pravo da i prijemni ispit polažu po afirmativnim merama.
Afirmativne mere u obrazovanju
Da bi ostvarili ovo pravo, kandidati koji žele da se upišu u visokoškolsku ustanovu po afirmativnim merama, pored dokumenata o završetku srednje škole, moraju doneti i potvrdu da pripadaju nekoj od osetljivih grupa, učenici romske nacionalnosti donose i preporuku Nacionalnog saveta, studenti sa hendikepom/invaliditetom podnose svoju medicinsku dokumentaciju, ili preporuku Udruženja studenata sa hendikepom. Takođe, kandidat sa hendikepom/invaliditetom može polagati prijemni ispit uz pomoć personalnog asistenta kog dodeljuje fakultet na dan prijemnog ispita.
Studenti koji se upisuju na ovaj način, imaju isti prijemni ispit, isti test, iste zadatke. Samo se rangiraju po drugoj listi. Ono što je posebno važno napomenuti jeste da mladi koji se upisuju po afirmativnim merama imaju pravo na budžet ako ostvare 36 EPSB bodova.
![Afirmativne mere u obrazovanju](https://shinemagazin.com/wp-content/uploads/2024/07/pexels-mikhail-nilov-6981020-1200x800.jpg)
Afirmativne mere nisu beneficije, već mere koje izjedačavaju mogućnosti i mladi koji ih koriste samo ostvaruju svoje pravo. Treba ponoviti da studenti koji su upisali fakultet po afirmativnim merama nisu zauzeli mesto studentima iz opšte populacije. Indeks studenata upisanih po afirmativnim merama i studenata iz opšte populacije je apsolutno isti.
Tokom studiranja studenti sa hendikepom/invaliditetom imaju pravo da polažu ispite uz podršku koja im je potrebna, što uglavnom znači da mogu da polažu ispit usmeno ili pismeno. Trebalo bi da svaki fakultet u svom Statutu sadrži odredbu o tome da se studentima sa invaliditetom/hendikepom prilikom polaganja ispita pruži svaki vid podrške.
Svi studenti sa hendikepom treba da iskoriste svoje pravo na afirmativne mere pri upisu na željeni fakultet. Tako koriste i svoje pravo na obrazovanje. Ne treba da se osećaju manje vredno samo zato što koriste ono što im po pravu pripada. Afirmativne mere su uvedene upravo da bi društvo podržalo i ohrabrilo mlade iz osetljivih društvenih grupa na dalje školovanje i napredak.
Autor: Lena Marković